Senast publicerad 2019-09-01
Nu ska ni få träffa Olof Söderén som är en sann glädjeodlare och bor i lägenhet. Jo det är sant, han har till och med skrivit en bok tillsammans med Anna Rökaeus om stadsodling, Spenat i stan. Jag hade äran att träffa dem för några år sedan när de tog bussen ut till mig för en intervju. Anna och Olof gör den populära och innehållsrika podden Odlarna och tillsammans med många odlare och trädgårdsmänniskor finns jag med i ett avsnitt: Odlarna avsnitt 26
Vad är det bästa med att odla tomater?
Det bästa är helt klart smaken. Och mångfalden av sorter som man kan få tillgång till om man odlar själv.
![](https://usercontent.one/wp/www.bondjantan.se/wp-content/uploads/2019/09/Skarmavbild-2019-09-01-kl.-16.44.33.png)
Hur odlar du tomater?
I år har vi dem i krukor och lådor mot en södervägg vid en av våra odlingar. På friland har vi aldrig lyckats något vidare – det blir massor av tomater men få som hinner mogna. Undantaget var den rekordvarma sommaren 2018 då vi skördade massor av solmogna tomater även på friland. Men i krukor blir jorden lite varmare, och det skyddade läget mot söderväggen gör förstås också sitt till. Så för den som inte har tillgång till växthus är tipset att försöka hitta en sådan plats. Vissa år har vi även odlat tomater inomhus i vårt stora söderfönster, men där blir det lätt så varmt att bladen krullar ihop sig och blomknopparna förstörs.
![](https://usercontent.one/wp/www.bondjantan.se/wp-content/uploads/2019/09/Skarmavbild-2019-09-01-kl.-16.38.32.png)
Har du några favoritsorter gällande tomater som du skulle rekommendera?
På de platser vi odlar har vi inte möjlighet att ha växthus, och därför handlar det mycket om att försöka hitta sorter som hinner mogna utomhus. Bland de bästa vi testat ur den aspekten finns ett par ryska sorter – en gul, potatisbladig körsbärstomat som heter Galina’s gold och en busktomat vid namn Dubok. Men också vissa vanligare sorter funkar hyfsat, som Gardener’s delight, Black sweet cherry och busktomaten Outdoor girl.
Sen har vi några favoriter som vi tyvärr inte vet namnen på – sådana vi fått frö till av andra odlare som lyckats bra under liknande förhållanden. Vi brukar namnge dem efter de personer som gett dem till oss, typ ’Danutas roströda’ eller ’Ylvas lilla kruktomat’, bara för att hålla ordning på sorterna för oss själva. Men det är ju tyvärr föga hjälpsamt för andra…
Har du något odlingsknep som du vill dela med dig?
Det låter kanske klyschigt, men odla jorden! Det tipset är förstås detsamma oavsett om vi pratar om tomater eller andra växter. Vi köper aldrig jord utan återanvänder den vi har och berikar den med organiskt material. Vi strävar efter att vårt odlande ska ge så liten negativ miljöpåverkan som möjligt, och därför är vi noga med att näringen ska komma från sådant som finns omkring oss och som annars hade gått till spillo.
I vårt fall blir det framförallt bokashi och gräsklipp, eftersom det är sådant som är lättillgängligt i stan. För oss skulle det liksom kännas lite dumt att odla i stan om odlingen samtidigt skulle vara beroende av att vi transporterade torv och djurgödsel till stan från landet. Flödet av näringsämnen i samhället går ju ändå den vägen genom att mycket av den mat som odlas på landet transporteras till städerna, så det känns jätteviktigt att vi stadsodlare ser till att ta vara på de näringsämnen som finns på plats.
Brukar grannarna köra bort säckar med löv så fråga om du kan få dem istället, finns det stora gräsytor så kolla om det finns möjlighet att ta vara på klippet, och odlar du nära ett stall så kolla om du får hämta gödsel därifrån. Ta vara på det som finns i närmiljön bör man såklart göra även om man bor på landet.
![](https://usercontent.one/wp/www.bondjantan.se/wp-content/uploads/2019/09/Skarmavbild-2019-09-01-kl.-16.46.14.png)
Hur tänker du runt odling av hybrider och ickehybrider, alltså F1:or, vanliga tomater och kulturarvsorter?
Det känns jätteviktigt att vi alla hjälps åt att bevara den genetiska mångfalden. Det är redan alldeles för många sorter som har försvunnit för gott i samband med att jordbruket industrialiserades och intresset för egen odling gick ner under 1900-talet. Därför håller vi oss till äkta sorter (icke-hybrider), vilket också har den stora fördelen att vi kan ta eget frö och byta sorter med andra. På så sätt kan vi odlare tillsammans behålla makten över det genetiska urvalet och odla oss fria från de multinationella kemiföretag som dominerar den kommersiella frömarknaden.
Hur njuter du av den perfekta tomaten?
Solvarm i tjocka skivor på en bit nybakt bröd med lite olivolja och havssalt. Allra helst till frukost tillsammans med en trippel espresso en solig sommarmorgon.
Har du något bra förvaringstips av tomater?
Vi har tyvärr aldrig lyckats få så mycket tomater att vi har något större behov av att förvara dem under längre tid. Men vad jag absolut undviker är att lägga dem för kallt. Det tycker jag förstör smaken.
Skulle vi någonsin få mer än vad vi hinner äta färskt känns torkning som ett bra alternativ – jag älskar verkligen torkade tomater.
![](https://usercontent.one/wp/www.bondjantan.se/wp-content/uploads/2019/09/Skarmavbild-2019-09-01-kl.-16.48.40.png)
Vad fick dig att vara med som Tomatvän för Bondjäntans tomater?
Det känns som en ära att bli tillfrågad! Och så ville jag förstås ta tillfället i akt att sprida vår mission – att alltid odla efter ekologiska principer och i möjligaste mån ta vara på de resurser vi har omkring oss!
Tack snälla Olof för att du ville vara med som månadens tomatvän. Det är ju så roligt med tomater och odling, mer tomater åt folket! //Johnna a.k.a Bondjäntan
Namn: Olof Söderén
Bor och odlar: Bor i centrala Göteborg och odlar tillsammans med Anna Rökaeus på flera platser runt om i stan: på en odlingslott i Nya Varvet, på en före detta gräsmatta vid det gamla regementet i Kviberg samt i en liten trädgårdsförening i Annedal.
Arbetar med: Frilansjournalist, bla programledare för podcasten Odlarna.
Intressant att veta: Jag och Anna Rökaeus berättar om vårt odlande på Instakontot @spenatistan och på bloggen spenatistan.se. 2018 gav vi också ut boken ”Spenat i stan: odling och självhushåll för lägenhetsbor” på Norstedts förlag. Uppdraget var att skriva om stadsodling, men vi tror att boken kan passa även den som vill odla på andra platser. Växterna bryr sig ju liksom inte om ifall de står på landet eller i en stad – för dem är det helt andra saker som är viktiga.
ussg8g
myjukj
jf8lqy